РОЗВИТОК АГРОПРОМИСЛОВОЇ ІНТЕГРАЦІЇ В ХАРЧОВІЙ ПРОМИСЛОВОСТІ - Сичевський, Микола; Коваленко , Ольга; Лукашенко, Наталія; Юрченко, Наталія (ПРОДОВОЛЬЧІ РЕСУРСИ, 2019)
Предмет дослідження – процеси розвитку інтегрованих формувань у агропродовольчій сфері. Мета дослідження – виявлення особливостей та переваг агропромислової інтеграції для продовольчо-переробних підприємств, обґрунтування напрямів і механізмів впливу інтегрованих формувань на кон’юнктуру ринку окремих галузей харчової промисловості. Застосовано методи: розрахунково-аналітичний, графічний, порівняння, аналізу та синтезу. Результати дослідження. Визначено економічний зміст агропромислової інтеграції, виділено три її види (горизонтальну, вертикальну, диверсифіковану), підтверджено доцільність вертикальної інтеграції в агропромисловому комплексі, що охоплює весь продовольчий ланцюг. Визначено переваги, які отримують учасники інтегрованого формування. Обґрунтовано організаційну структуру. Встановлено напрями та механізми впливу інтегрованих формувань на кон'юнктуру ринку продукції молокопереробної та цукрової галузей, представлено рейтинги компаній за обсягами виробництва та доходів в цих галузях. Доведено, що формування та розвиток інтегрованих об'єднань сприяє відновленню господарських зв'язків, зміцненню ресурсної бази, забезпеченню гарантованих умов поставок сировини і готової продукції, підвищенню технологічного рівня і завантаженню виробничих потужностей, розширенню ринків збуту, зниженню бізнес-ризиків і витрат, підвищенню конкурентоспроможності на внутрішньому та світовому ринку. Сфера застосування результатів дослідження. Результати досліджень мають науково-практичний характер і можуть слугувати джерелом довідкової інформації щодо агропромислової інтеграції в харчовій промисловості. Вони можуть бути основою для подальших наукових досліджень та прийняття рішень щодо державної підтримки розвитку основних галузей харчової промисловості. Представлені аналітичні матеріали стануть в нагоді економістам і спеціалістам підприємств харчової та переробної промисловості, фахівцям органів влади, науковим працівникам, викладачам, аспірантам і студентам вищих навчальних закладів.