ЕКОЛОГІЧНИЙ ВПЛИВ ІНУЛІНОНОСНИХ ТА ЛІКАРСЬКИХ КУЛЬТУР - Гріненко, І. Г.; Хомічак, Л. М.; Данілова, К. О.; Бандуренко, Г. М. (ПРОДОВОЛЬЧІ РЕСУРСИ, 2025)
Предмет. Екологічний вплив інуліноносних рослин (топінамбур, якон, цикорій, оман високий, лопух великий) та лікарських культур (м'ята, меліса, момордика, базилік, листя плодових, ряска, хлорела) у контексті виробництва функціональних харчових продуктів. Мета. Узагальнення даних щодо екологічних характеристик досліджуваних культур на основі аналізу літературних джерел, визначення їх потенціалу у секвестрації вуглецю, фіторемедіації ґрунтів, підтримці біорізноманіття та зниженні вуглецевого сліду виробництва функціональних продуктів. Методи. Системний аналіз наукових публікацій у базах Web of Science, Scopus, Google Scholar за 2000–2024 роки. Результати. Інуліноносні культури формують листковий апарат з ІЛП 3,2–7,8 м²/м², забезпечуючи виділення O₂ 280–480 кг/га за добу. Топінамбур виділяє до 70–85 т O₂/га за сезон. Коефіцієнти біоакумуляції важких металів: кадмію 1,4–3,4, свинцю 1,2–2,6, міді 1,1–3,5, що знижує забруднення ґрунтів на 25–45% за 3–5 років. Лікарські культури забезпечують медопродуктивність 80–350 кг/га, збільшуючи різноманіття диких бджіл на 40-65%. Момордика та топінамбур мають ЕВВ 4,2–6,0 кг/м³ (+35–50% до традиційних культур). Хлорела і ряска знижують біогенні елементи у стоках на 55-82%. Листя плодових містить 5,8–12,5% поліфенолів з вуглецевим слідом 0,06–0,12 кг CO₂-екв./кг. Сфера застосування результатів. Розробка екологічно орієнтованих технологій виробництва функціональних продуктів, планування сівозмін на забруднених землях, створення агроекосистем з підвищеними екосистемними послугами, зниження вуглецевого сліду харчових виробництв.